En ätbar lösning på klimatkrisen
Att äta mer sjömat kan vara en del i lösningen för världens klimatutmaningar, det visar en ny rapport baserad på data från 165 experter och forskare.
Att äta mer sjömat kan vara en del i lösningen för världens klimatutmaningar, det visar en ny rapport baserad på data från 165 experter och forskare.
SVAR PÅ INSÄNDARE i DN Åsikt. Norsk odlad lax är hälsosam att äta. Noggranna kontroller ser till att fisken mår bra och miljön bevaras, skriver Anders Snellingen på branschorganisationen Norges sjömatråd.
TT publicerade idag (190919) en artikel om laxfiskares oro för följderna av rymningar från norska laxodlingar. Hittills i år har 273 000 laxar rymt från norska laxodlingar, vilket är nära en fördubbling jämfört med förra året. Detta är något den norska myndigheten Fiskedirektoratet och branschen i stort ser mycket allvarligt på.
Norska sjömatsproducenter innehar fyra av tio topplaceringar i 2019 års Coller FAIRR Protein Index. Indexet rankar 60 av världens största proteinproducenter utifrån ett hållbarhetsperspektiv.
Konsumtionen av sjömat har stabiliserats efter flera års nedgång. Trots den brutna nedgången äts det alldeles för lite fisk och skaldjur i Sverige. 64 procent av svenskarna äter bara sjömat en gång i veckan eller mer sällan, vilket är långt ifrån Livsmedelsverkets rekommendation på två till tre gånger i veckan.
Nyligen tog Åre kommun beslutet att sluta servera odlad lax i förskolor och skolor med, bland annat, motiveringen att laxen skulle innehålla höga halter av miljögifter. Då det inte alls stämmer kan beslutet få allvarliga konsekvenser för ungas hälsa. Det menar Jon ØyvindOdland, professor i global hälsa vid Norges tekniska och naturvetenskapliga universitet (NTNU) i Trondheim.
Med anledning av Åre kommuns beslut att sluta servera odlad lax på kommunens skolor och förskolor skrev Norges Sjömatråd en debattartikel som publicerades i Östersunds-Posten. Norges Sjömatråd anser att Åre kommun agerat felaktigt och bemöter därför här de påståenden som ligger till grund för beslutet.
I dagens Svenska Dagbladet (190710) finns en artikel om norsk odlad lax. I ingressen går det att läsa att ”sanningen om den norskodlade laxen fick svenska Mikael Frödin att häpna”. Men vilken ”sanning” är det som syftas till?
I dag presenterade expertorganet Internationella Havsforskningsrådet ICES (International Council for the Exploration of the Sea) en ny rekommendation med utökade fiskekvoter för makrill fiskad i Nordostatlanten. Anledningen till höjningen är att nya mätmetoder visat att bestånden är större än tidigare bedömningar.
Säsongen för den norska torsk-delikatessen skrei börjar lida mot sitt slut och nya siffror från Norges sjömatråd visar en exportökning till Sverige på nästan 10 procent jämfört med föregående år.
På bara två år har kännedomen om varumärket ”Seafood from Norway” ökat kraftigt. Varumärket lanserades 2017 och en ny undersökning från Norges sjömatråd visar att kännedomen i dag är uppe i 45 procent i Sverige.
I nummer 66 av Filter attackeras de norska laxodlarna hårt under temat ”Vad är det den norska laxindustrin absolut inte vill att du ska få veta?”. I det senaste numret av Filter svarar nu en av de hårdast anklagade odlarna, Grieg Seafood, tidningen. Norges Sjömatråd publicerar här Griegs Seafoods inlägg i sin helhet, så som det är publicerat i Filters senaste nummer.
Norges sjömatråd samarbetar med den norska fiskerinäringen för att hitta nya marknader för sjömat från Norge.
Syftet med rådets arbete är att öka värdet på sjömat från Norge. Det gör vi genom att arbeta systematiskt med marknadsinformation, marknadsutveckling och marknadsberedskap samt genom att öka intresset för produkterna på utvalda marknader över hela världen.
Sjömatrådets verksamhet finansieras av fiskerinäringen genom en exportavgift på alla norska sjömatsprodukter.
Sjömatrådet har fem rådgivande marknadsgrupper, en för varje fisk- och skaldjursnäring: lax och öring, vit fisk (torsk, sej, kolja m.m.), räkor och skaldjur, konventionella produkter (saltfisk, klippfisk och torrfisk) och pelagiska produkter (sill, makrill och lodda). Dessutom har det upprättats en rådgivande marknadsgrupp för den norska marknaden, en för miljödokumentation och en för nya marknader. I de olika grupperna ingår totalt över 70 representanter från fiskerinäringen.
Skarpögatan 4
Box 27829, 115 93 Stockholm
Sweden