Informationen på denna sida är avsedd för journalister, press och media. Klicka ja för att komma till nyhetsrummet. Klickar du nej kommer du tillbaka till mynewsdesk.com.
I Sverige är vi mer motiverade att ha ett jobb av andra skäl än lönen jämfört med många andra länder. Däremot är vi mindre lojala mot vår arbetsgivare. Det visar Carl Hult, Umeå universitet, i sin avhandling som han försvarar den 3 december.
Ibland höjs röster om att svenskar väljer bidrag framför att arbeta. Nu visar Carl Hult, sociologiska institutionen vid Umeå universitet, att en utbyggd välfärdsstat inte påverkar vår grundläggande arbetsmoral negativt. Med grundläggande arbetsmoral menas människors motivation på arbetsmarknaden av även andra skäl än ekonomiska. Vid en jämförelse med andra länder visar det sig att den svenska modellen, med sociala skyddsnät och omfattande arbetsmarknadsåtgärder, istället tycks stärka upplevelsen av arbetets egenvärde.
I sin avhandling har Carl Hult jämfört attityder till arbete i sex länder. Utgångspunkten har varit dessa länders skilda sätt att organisera produktion, arbetsmarknad och välfärdsstat. De undersökta länderna är Sverige, Norge och Tyskland som med vissa inbördes skillnader betraktas som välfärdsorienterade, mer reglerade och samarbetsinriktade marknadsekonomier samt USA, Storbritannien och Nya Zeeland som mer betraktas som rena marknadsekonomier.
Carl Hult visar att motivationen att ha ett jobb av också andra skäl än lönen är större i Skandinavien än i de övriga länderna. Han visar också att kvinnor överlag och människor som har högre position på arbetsmarknaden är mer benägna att se andra värden i en anställning än bara de ekonomiska. Vad människor söker i en anställning (utöver försörjningen) tycks helt enkelt vara en intressant och meningsfull aktivitet.
Carl Hult har också undersökt den arbetande befolkningens lojalitet mot den specifika arbetsorganisationen. Här framträder ett delvis motsatt mönster. Lojaliteten mot arbetsgivaren är större i USA och Nya Zeeland, jämfört med i Sverige, Storbritannien och Tyskland. Även här finns skillnader beroende på arbetsposition anställda i högre positioner upplever oftare arbetssituationen som tillfredsställande och uttrycker därför högre grad av lojalitet. Lönen har ytterst liten betydelse, den största positiva effekten uppnås av upplevelsen av att ha ett intressant arbete. Inga skillnader hittades mellan könen.
Varför lojaliteten i arbetsorganisationen är lägre i Europa än i ett land som USA (allt annat lika) kan Carl Hult bara spekulera i. Kanske är det så att ett mindre generöst samhälleligt trygghetssystem som i fallet USA utmynnar i en större lojalitet mot arbetsgivaren, som säkrar individens ekonomiska trygghet. Lojaliteten kan också vilket har visst stöd i undersökningen påverkas av allmänhetens politiska och ideologiska värderingar, som antingen kan överensstämma med eller komma i konflikt med en arbetsorganisations mål och värderingar. I så fall skulle det i Sverige, med en långvarigt stark och inflytelserik arbetarrörelse, kunna utvecklas en tendens till allmän kritisk hållning mot de ensidiga mål och krav som återfinns i de flesta arbetsorganisationer.
Avhandlingen bygger på ett stort internationellt datamaterial insamlat år 1997, och som är baserat på slumpmässiga urval av ländernas befolkning.
Fredagen den 3 december försvarar Carl Hult, sociologiska institutionen, Umeå Universitet, sin avhandling med titeln: The way we conform to paid labour: Commitment to employment and organization from a comparative perspective. Svensk titel: Hur vi anpassar oss till betalt arbete: arbetets egenvärde och anställdas lojalitet i organisationen i ett jämförande perspektiv. Disputationen äger rum kl. 10.15 i Hörsal G, Humanisthuset. Opponent är professor Arne Kalleberg, Department of Sociology, University of North Carolina.
För mer information, kontakta:
Carl Hult,
Sociologiska institutionen,
Umeå universitet,
tel: 090-786 52 95 (arbete), 073-659 69 13, 090-590 45 (hem)
e-post: calle.hult@soc.umu.se
Referenslänk:
http://publications.uu.se/umu/theses/abstract.xsql?dbid=343
Camilla Nilsson
Camilla.Nilsson@adm.umu.se
Tel: 090-786 6228
Mobil:
Fax: 090-786 6675
Med omkring 37 900 studenter och drygt 4 560 medarbetare är Umeå universitet ett av Sveriges största lärosäten. Här finns en mångfald av utbildningar och världsledande forskning inom flera vetenskapsområden. Umeå universitet är också platsen för den banbrytande upptäckten av gensaxen CRISPR-Cas9 – en revolution inom gentekniken som år 2020 tilldelades Nobelpriset i kemi.
Umeå universitet har funnits i drygt 50 år och präglas av såväl tradition och stabilitet som förändring och nytänkande. Här bedrivs utbildning och forskning på hög internationell nivå som bidrar till ny kunskap av global betydelse, där hållbarhetsmålen i Agenda 2030 utgör drivkraft och inspiration. Här finns kreativa och nytänkande miljöer som tar sig an samhällets utmaningar, och genom djupa och långsiktiga samarbeten med organisationer, näringsliv och andra lärosäten fortsätter Umeå universitet att utveckla norra Sverige som kunskapsregion.
Universitetets internationella atmosfär och våra sammanhållna campus gör det lätt att mötas, samarbeta och utbyta kunskap, något som främjar en dynamisk och öppen kultur där studenter och anställda gläds åt varandras framgångar.
Umeå campus och Konstnärligt campus ligger nära Umeås centrum och intill ett av Sveriges största och mest välrenommerade universitetssjukhus. Campus finns även i Skellefteå och Örnsköldsvik.
Vid Umeå universitet finns den högt rankade Designhögskolan, den miljöcertifierade Handelshögskolan och landets enda arkitekthögskola med konstnärlig inriktning. Här finns också Bildmuseet och Umeås science center, Curiosum. Umeå universitet är dessutom ett av Sveriges fem riksidrottsuniversitet och har ett internationellt ledande arktiskt centrum.