Nyhet -
Svenska Lottakåren kommenterar Försvarsberedningens rapport Kraftsamling
Försvarsberedningen presenterade 19 december sin rapport Kraftsamling som fokuserar på det civila försvaret. För att ytterligare stärka det civila försvaret ser Svenska Lottakåren bland annat behovet av ett förändrat lagrum för att underlätta för frivilliga att engagera sig.
Svenska Lottakåren är en av de aktörer som bidrar till att stärka vårt totalförsvar och våra uppgifter är författningsreglerade i Förordning (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Vi ska bidra till försvarsviljan genom att informera om totalförsvaret och vi ska rekrytera och utbilda frivilliga för uppgifter inom totalförsvaret. Utifrån de uppdragen vill vi kommentera några delar av Försvarsberedningens rapport.
Svenska Lottakårens medskick till Försvarsberedningen:
- utökade medel för oss frivilliga försvarsorganisationer att bedriva verksamhet för våra medlemmar kopplade till totalfärsvarsinformation och demokratisk beredskap
- se över lagrummet och möjliggöra att frivilliga kan få ledig för utbildning och övning även för det civila försvaret
- se över lagstiftningen för att möjliggöra för frivilliga att få ledigt för utbildning och övning även för det civila försvaret
- säkerställa en trygg barnomsorg även i höjd beredskap och krig
- ge relevanta myndigheter i uppgift att förbereda för att ta hand om de behov kvinnor som utsatts för våld har både fysiskt och psykiskt samt att utarbeta rutiner som kan samla in fakta och lagföra förövarna
Försvarsvilja
Försvarsberedningen beskriver att grunden för totalförsvaret utgörs ytterst av Sveriges befolkning och att befolkningens försvarsvilja, motståndskraft och förmåga att hantera en krigssituation är avgörande för att uppnå ett trovärdigt totalförsvar.
Svenska Lottakåren ser på samma sätt som Försvarsberedningen att det civila försvaret är viktigt för att vårt militära försvar ska kunna ha framgång. Försvarsberedningen beskriver att möjligheten att upprätthålla normalitet i samhället betyder mycket för moralen i samhället och därmed motståndskraften, det vill säga vår vilja att bidra till försvaret av Sverige.
Vi har genom alla säkerhetspolitiska förändringar sedan vårt grundande 1924 haft fokus på att bidra till försvarsviljan. Det är angeläget att alla och en var har förståelse för sin roll i totalförsvaret och ser hur de kan bidra. Vi menar att för att individen ska vilja bidra till försvaret av Sverige behöver man förstå vad det är vi ska försvara – våra demokratiska fri- och rättigheter.
Vi menar att för att uppnå en stark motståndskraft i samhället behöver vi förutom att stärka individens kunskap och förmåga till egenberedskap också stärka individens demokratiska beredskap. Demokratisk beredskap stärker individens kunskap om vårt samhälles grundläggande värderingar, hur vi tillsammans utvecklar vår demokrati och vad individen kan göra i vardagen för att stå upp för och försvara de fri- och rättigheter vi har. Demokratisk beredskap bidrar också till det psykologiska försvaret genom att stärka individens förmåga att stå emot påverkanskampanjer.
Svenska Lottakåren bidrar till att stärka försvarsviljan genom att folkbilda om individens egenberedskap och ger kunskap och verktyg för att individen själv ska kunna bilda sig en uppfattning i samhällsfrågor och kritiskt värdera nyheter och samhällsinformation.
Vi vill skicka med till Försvarsberedningen vikten av att i det civila försvarets behov även ta med utökade medel för oss frivilliga försvarsorganisationer att bedriva verksamhet för våra medlemmar kopplade till totalförsvarsinformation och demokratisk beredskap. Det är ett kostnadseffektivt sätt att stärka motståndskraften.
Personalbehovet
Försvarsberedningen betonar att en aktörs krigsorganisation ska utformas med grund i en analys av uppgifterna vid höjd beredskap och krig. En sådan uppgiftsanalys tydliggör resurs- och prioriteringsbehov och bidrar till att identifiera tillgången till personal, anläggningar och andra resurser.
Vi vill trycka på vikten av att nationella myndigheter, länsstyrelser och kommuner i ett tidigt skede har en dialog med oss frivilliga försvarsorganisationer om stöd till deras krigsorganisationer. Vi rekryterar och utbildar frivilliga som med den allmänna tjänsteplikten som grund kan krigsplaceras. De frivilliga blir en del av verksamheten och behöver precis som ordinäre personal vidareutbildas och övas.
Vi välkomnar det ökade intresset att ta in frivilliga i sin krigsorganisation som vi sett under de senaste två åren. En problematik vi ser är att våra frivilliga inte har lagstadgats stöd att ta ledigt från sina arbeten för att utbilda sig och delta vid övningar i sin krigsplacering vid en civil myndighet.
Svenska Lottakåren bidrar till att resursförstäkra krigsorganisationen hos myndigheter på alla beslutsnivåer i det civila försvaret med utbildade individer, vilka dessutom har med sig kompetens från ett civilt yrke.
Vi vill skicka med till Försvarsberedningen att se över lagstiftningen för att möjliggöra för frivilliga att få ledigt för utbildning och övning även för det civila försvaret
Övning
Försvarsberedningen trycker på vikten av att totalförsvarsaktörers förmågor måste övas samt att utbildning och övningar utgör viktiga verktyg för att bygga reell totalförsvarsförmåga. Övning bidrar till ökad förmåga, aktörers ömsesidiga kunskap om varandra och förståelse för varandras förutsättningar men även förmåga att fatta beslut i situationer av stor osäkerhet.
Vi har genom åren deltagit med frivilliga vid de övningar som myndigheter anordnar och ser hur det ökar kunskapen om vad frivilliga kan bidra med. Vi uppmanar myndigheter att där det är möjligt involvera oss frivilliga i övningar även om man ännu inte tagit in frivilliga i sin krigsorganisation för att få en förståelse om vad vi kan bidra med.
Vi ser att myndigheter som krigsplacerar frivilliga vill kunna involvera dem i övningar men just nu skapar lagrummet problem för myndigheterna att göra det.
Vi ser att vi som organisation har ett arbete att göra för att stärka vår egen organisations förmåga att svara upp mot behov som kan uppstå både i fredstida kriser men självklart även under höjd beredskap och krig.
Svenska Lottakåren bidrar till ökad förmåga inom totalförsvaret genom att öva vår egen organisation. Vi deltar också i övningar som genomförs av myndigheter. Tillsammans med flera andra frivilliga organisationer har vi tagit fram och genomfört ett spel för att dels lära oss mer om varandras förmågor men också stärka vår gemensamma förmåga att bidra till ökad ledningsförmåga i myndigheters staber.
Vi vill skicka med till Försvarsberedningen att se över lagstiftningen för att ge civila myndigheter möjlighet att med lagstöd öva sina frivilliga i vardagen.
Barnomsorg
Försvarsberedningen lyfter att resurser och verksamhet i kommuner och regioner utgör viktiga delar av det civila försvaret och att deras verksamheter så långt det är möjligt ska upprätthållas med bibehållen kvalitet vid höjd beredskap. Försvarsberedningen säger också att verksamheter, som vid höjd beredskap och krig i huvudsak ska fortsätta att lösa ordinarie uppgifter och som har en mer indirekt betydelse för krigsinsatsen inte behöver en krigsorganisation. Som exempel nämns barnomsorg.
Vi anser att barnomsorg är av stor betydelse för försvarsviljan. Frågan om barnomsorg stöter vi ofta på i samband med rekryteringar till myndigheters krigsorganisationer. I händelse av höjd beredskap kan båda vårdnadshavare riskera att behöva befinna sig på anna ort eller arbeta på ett sådant sätt att normala arbetstider inte fungerar. De är då i stort behov av en fungerande barnomsorg för att känna trygghet nog att vilja lösa sin uppgift. Är man dessutom ensam vårdnadshavare och inte annat skyddsnät i form av släkt lokalt är motståndet ännu högre.
Svensk Lottakåren arbetar för att fler kvinnor ska vilja bidra till totalförsvaret, både militärt och civilt, och vi möter ofta frågan ”Vad händer med mina barn när jag blir inkallad?” när vi rekryterar till myndigheters behov av frivillig, både inom det civila och militära försvaret.
Vi vill skicka med till Försvarsberedningen vikten av att säkerställa en trygg barnomsorg även i höjd beredskap och krig.
Kvinnors utsatthet i konflikter
Försvarsberedningen pekar på i Polismyndighetens roll i totalförsvaret att brottslighet som till exempel plundring och våld mot kvinnor kan komma att öka i händelse av konflikt, i värsta fall krig.
Vi ser gång på gång i krig och konflikter att just kvinnor utsätts för våld. Våldtäkt och andra sexuella övergrepp används som ett verktyg för att skapa rädsla och paralysera samhällen. Om vi vill skapa tillit till det civila försvaret behöver vi även förbereda oss på dessa fruktansvärda brott och säkerställa att vi kan ta hand om dem som utsätts. Det är inte en uppgift som Polismyndigheten kan lösa enskilt.
Svenska Lottakåren arbetar för att synliggöra sexuellt våld som vapen i krig och konflikter genom vårt projekt Ögat – Hjälp oss att se.
Vi vill skicka med till Försvarsberedningen att ge relevanta myndigheter i uppgift att förbereda för att ta hand om de behov kvinnor som utsatts har både fysiskt och psykiskt samt att utarbeta rutiner som kan samla in fakta och lagföra förövarna.
Avslutningsvis vill vi tacka Försvarsberedningen för en välskriven och informativ rapport. Vi är glada för att det civila försvaret lyfts särskilt i och med dess stora vikt för ett balanserat totalförsvar. Ett starkt civilt försvar tror vi ökar försvarsviljan och därmed motståndskraften i vårt samhälle. Erfarenheterna från Ukraina gör det tydligt att en stark försvarsvilja är grunden för att över tid orka med de påfrestningar som ett krig innebär. Svenska Lottakåren är stolta över att vara en aktör som bidrar till att stärka försvarsviljan i Sverige.