Nyhet -
Certifieringssystemet Citylab – ett processverktyg som vidareutvecklas
I december lanseras en ny version av Citylab. Den blir enklare och tydligare som processverktyg och kopplar till planprocessen med PBL. I likhet med nya Miljöbyggnad kommer Citylab att linjera med EU-taxonomin. Och i nya versionen lyfts bland annat cirkularitet/återbruk och delningsekonomi.
AV KJELL-ARNE LARSSON
Certifieringssystemet Citylab är ett processverktyg för att åstadkomma stadsdelar som lever upp till globala och nationella hållbarhetsmål. Stadsdelen ges förutsättningar för minimal negativ klimat- och miljöpåverkan. Även resiliens beaktas, med andra ord förmågan att motstå förändringar och påfrestningar bland annat på grund av ändrat klimat.
Citylab tar sikte på både FN:s och Sveriges miljömål och tar med alla hållbarhetsaspekter, från minskad klimatpåverkan till biologisk mångfald och ekosystemtjänster och dessutom social hållbarhet. En stadsdel som är certifierad enligt Citylab lägger grunden för en trygg och jämlik miljö som är tillgänglig för alla. Stadsdelen blir dessutom flexibel inför ändrade behov framöver.
I en hållbar stadsdel ser man till att motverka segregation, skapa levande miljöer, prisrimliga bostäder och mötesplatser för alla. Det är viktigt att skydda växter och djur och ta vara på naturens resurser.
Certifieringssystemet Citylab är utvecklat i Sverige och för våra förhållanden. Systemet innehåller certifieringar för olika skeden i stadsbyggnadsprocessen, från tidig planering till förvaltning:
• I planeringsskedet certifierar man hållbarhetsprogram
• I förvaltningsskedet certifierar man prestandan på ett byggt område
Flera tänkbara huvudmän
Främsta användarna av Citylab är kommuner, fastighetsbolag, byggaktörer och andra parter som är involverade i stadsutvecklingsprojekt, även exempelvis energibolag, VA-bolag och parkeringsbolag.
Det kan vara olika konstellationer som håller ihop Citylab-arbetet. Det är ofta en kommun, en byggaktör, eller en kommun och byggaktörer tillsammans. De som bistår med samordning och underlag i Citylab-arbetet är ofta konsulter, till exempel arkitekter, naturvetare och experter inom social hållbarhet.
Citylab tar sikte på följande hållbarhetsmål - som definierar den hållbara staden:
• God hälsa och välbefinnande
• Jämlikhet, jämställdhet och social sammanhållning
• Delaktighet och inflytande
• Trygg och säker livsmiljö
• Goda försörjningsvillkor
• Tillgängligt och inkluderande stadsliv
• Resurshushållning
• Ingen negativ klimatpåverkan
• Ingen negativ miljöpåverkan
• Resiliens och flexibilitet
Blir två typer i stället för fyra
I den nuvarande version 3.0 av Citylab finns fyra typer av certifieringar. Kommande 4.0 är enklare och begränsar sig till de två nämnda:
• I planeringsskedet certifierar man hållbarhetsprogram
• I förvaltningsskedet certifierar man prestandan på ett byggt område, nybyggt eller äldre. Stadsdelen behöver inte tidigare vara certifierad. Prestandacertifiering kan exempelvis användas för att ge en nulägesbild av ett befintligt område. Certifieringen ska följas upp var femte år för att beteckningen Citylab ska få användas i marknadsföring och kommunikation.
–Jag vill betona att certifieringen för hållbarhetsprogram är ett processverktyg, säger Sigrid Walve, chef för Citylab hos SGBC. Detta blir ännu tydligare i version 4.0 där certifieringsarbetet kopplas till planprocessen i PBL.
Hållbarhetsprogrammet stakar upp målen för stadsdelsprojektet. Det kan exempelvis handla om hur hållbarhetsåtgärder knyts till avtal och upphandlingar, hur byggproduktionen ska kunna styras mot målen och hur utfallet ska mätas, det vill säga med hållbarhetsprogrammet som grund ska projektet säkras upp. Hållbarhetsprogrammet ska förutom sådana ”hårda parametrar” beskriva hur samarbetet kring hållbarhet ska lyftas och upprätthållas i projektet, ända in i genomförandeskedet.
Certifieringen av hållbarhetsprogram delas i tre faser: precertifiering 1, precertifiering 2 och slutlig certifiering. Den nya manualen kommer att visa vad som ska redovisas i respektive fas.
![](https://resources.mynewsdesk.com/image/upload/f_auto,t_limit_1000/rujljewkzpeqhgnhftw9.jpg)
I och med nya manualen för Citylab stärks systemet som processverktyg och blir enklare att använda. Certifieringsarbetet kopplas tydligt till planprocessen för stadsdelen, berättar Sigrid Walve, chef för Citylab hos SGBC. Bild: SGBC
Revideringsarbete
En del av revideringsarbetet inför version 4.0 har gått ut på att synliggöra kopplingarna mot EU-taxonomin och byggnadscertifieringar som Miljöbyggnad. En Citylab-certifiering lägger delvis grunden för byggnadscertifieringar i stadsdelen. Genom att jobba brett med systemets 17 fokusområden i tidig planering, får man ett bra utgångsläge för smarta energilösningar, hållbara transporter, för att klimatanpassa, ta tillvara ekosystemtjänster och delningstjänster med mera.
Den tidigare versionen av Citylab Guide har avseende ett antal fokusområden enbart haft guidepunkter. Dessa kommer att ersättas av indikatorer. En arbetsgrupp med experter har jobbat med detta och med att se över samtliga indikatorer.
Sannolikt kommer SGBC att göra en översyn även av manualen för att certifiera prestandan på ett byggt område. Denna certifiering baseras på följande 15 indikatorer:
• Trygghet
• Tillit i grannskapet
• Platser
• Serviceutbud
• Blandning av bostäder
• Ljudmiljö
• Luftkvalitet
• Inomhusmiljö
• Restavfall
• Resvanor
• Byggnaders energianvändning
• Klimatpåverkan
• Biologisk mångfald
• Dagvattenrening
• Översvämningsrisker
För att bli certifierad måste stadsdelen klara alla indikatorer. Om inte så finns alternativet att välja ”redovisade enligt Citylab”, men då måste minst tio av indikatorerna uppfyllas. Detta kan i nästa version komma att ersättas av certifiering på ett antal betygsnivåer.
Resursåtgång
Vilka personresurser krävs då för den huvudman som vill certifiera?
– För beställaren krävs en Citylab-samordnare som håller ihop arbetet, samt specialister i vissa fall, berättar Sigrid Walve. Ibland räcker det med enbart Citylab-samordnaren men inte alltid. Det beror på Citylab-samordnarens expertkompetens. Ytterligare experter kan behövas.
En rad konsultföretag och andra företag i byggbranschen samt några kommuner har personer med Citylab-kompetens.
SGBC arrangerar kurser, dels en övergripande introduktionskurs, antingen ute på företagen eller öppen för alla, dels utbildning till Citylab-samordnare. Det är olika utbildningar beroende på om certifieringen inriktas på hållbarhetsprogram eller prestanda för stadsdel.
För den som överväger att använda Citylab certifieringssystem är det bra att veta att SGBC ger processtöd under hela projektet. Detta stöd inleds med en Kick Off på plats.
– Det är grundläggande att samla alla i projektorganisationen och förankra arbetet tidigt i processen, betonar Sigrid Walve. Vi stöder sedan projektet under alla kritiska skeden, såsom vid precertifieringarna och slutcertifieringen.
![](https://resources.mynewsdesk.com/image/upload/f_auto,t_limit_1000/ybo40nwmukpeq8y5lmzv.jpg)
För att bli certifierad måste stadsdelen klara alla indikatorer. Om inte så finns alternativet att välja ”redovisade enligt Citylab”, men då måste minst tio av indikatorerna uppfyllas. Bild: Kjell-Arne Larsson
//
Nyttan med Citylab:
- Förutsägbart för alla – ett system som har utvecklats av branschen brett.
- Ett verktyg för styrning, samverkan, nulägesinventering, inspiration och genomförande av projekt- och hållbarhetsarbete.
- Anpassat till PBL:s planprocess och kompletterar den med en bredare hantering av hållbarhetsfrågor.
- Underlättar målstyrningen avseende hållbarhet (nationella och globala mål).
- Kunskapshöjande för organisationen.
- Lägger grunden för byggnadscertifiering.
- Lägger grunden för Citylabs certifiering i förvaltningsskedet (Certifiering av en stadsdels hållbarhet).
//
https://www.grontsamhallsbygga...
(Ovan är en artikel i kommande nummer av Grönt Samhällsbyggande, nr 3 2022, som kommer ut under vecka 40.) // https://issuu.com/b2bnyheter.s...