Nyhet -
Stark prognos för Skövde kommun i tertialrapport 1
Kommunstyrelsen föreslår kommunfullmäktige att godkänna tertialrapporten avseende perioden januari till och med april 2020. Skövde kommun prognostiserar ett resultat på 171 miljoner kronor, vilket är 71 miljoner bättre än budgeten.
— Vi ser att det hårda arbete som nämnderna har gjort under förra året och i början på 2020 ger resultat. Att de lyckats med detta innebär att vi står lite stadigare i de tuffa ekonomiska tiderna vi har framför oss, säger Katarina Jonsson, kommunstyrelsens ordförande. Den här prognosen gör att vi är bättre rustade för framtiden.
Ett bra resultat skapar stabilitet inför framtiden
Skövde kommun hade en stark budget med sig in i 2020 och ett omfattande arbete pågår fortsatt med att se över kostnader. Det är viktigt att hitta nya arbetssätt som gör att kommunen i framtiden kan lösa sitt uppdrag och leverera välfärdstjänster med de förändrade omständigheter som påverkar. Att coronapandemin har svept in över världen har gjort att ekonomin långsiktigt kommer att påverkas negativt genom bland annat lägre skatteintäkter, men konsekvenserna av det kommer att göra sig synliga längre fram och då har Skövde kommun nytta av en stark ekonomi. En så pass positiv prognos är en del av det.
— Initialt ser vi inte så stora negativa påverkningar av pandemin när vi tittar på det ekonomiska, men vi vet att konsekvenserna kommer längre fram och då kommer det här resultatet att vara mycket värdefullt, säger Maria Vaziri, ekonomichef i Skövde kommun. Under pågående pandemi har våra verksamheter inte pågått i sin vanliga omfattning och vi har även fått en del statliga bidrag som är kopplade till dessa extra utgifter, vilket hjälper oss och bidrar till den positiva prognosen. Men vi vet också att det kommer en tuffare period framöver med lågkonjunktur och ett demografiskt läge som utmanar oss.
Demografisk utveckling och nya arbetssätt
Skövde har en stabil ekonomi, bland annat på grund av tidigare finansiella beslut som har fattats, men den demografiska utvecklingen gör att vi kommer att få en större andel äldre och barn och en mindre andel personer i arbetsför ålder som bidrar med skatteintäkter. Det innebär en obalans i intäkter och utgifter, vilket i sig kräver att kommuner runt om i landet arbetar med sin ekonomi och ser över hur effektiviseringar kan bidra till minskade kostnader.
— Nya arbetssätt blir nödvändiga och att se över vad vi gör och hur vi gör det, säger Katarina Jonsson. Vi måste anpassa oss efter de omständigheter som råder och även om prognosen för 2020 visar att vi går plus mot vår budget så innebär inte det att vi har löst vårt problem. Det innebär att vi står bättre rustade för framtiden, men vi har fortfarande en anpassning som måste göras.
Under 2020 kommer nämndernas underskott att kunna täckas med hjälp av andra medel.
Siffror
Nämnderna och affärsverken prognostiserar totalt ett underskott om 12,3 miljoner kronor. De största negativa avvikelserna återfinns hos barn- och utbildningsnämnden med 9 miljoner kronor, samt kultur och fritid med 6,7 miljoner kronor. Kultur- och fritidsnämndens underskott beror till största del på effekter av covid-19 pandemin. Socialnämnden prognostiserar ett underskott på 1,6 miljoner kronor och kommunstyrelsen visar en nollprognos. Överskott finns hos vård- och omsorgsnämnden samt servicenämnden med 3,8 miljoner kronor.
Investeringsbudgeten för 2020 uppgår till 1006,7 miljoner kronor inklusive investeringar i taxefinansierad verksamhet som uppgår till 195,1 miljoner kronor. I den totala investeringsbudgeten för 2020 ingår ombudgeteringar från 2019 med 368,7 miljoner kronor. Enligt utfallet per 2020-04-30 har investeringar för totalt 167,6 miljoner kronor genomförts hittills under 2020 varav taxefinansierade investeringar ingår med 37,8 miljoner kronor.
Kommunens långfristiga lån uppgick till 1 877 miljoner kronor den 31 december 2019. Motsvarande prognos för långfristiga skulder beräknas uppgå till 2 200 miljoner kronor vid slutet av 2020.