Pressmeddelande -
Ny rapport synliggör svensk klimatojämlikhet
Svenska utsläppsminskningar sedan 1990 har skett tack vare låg- och medelinkomsttagare. De tio rikaste procenten av befolkningen har knappt bidragit till utsläppsminskningen alls, och utsläppen från den rikaste procenten ökade.
Idag släpper hjälporganisationen Oxfam en granskning av klimatojämlikheten i Sverige.
Rapporten baseras på research som genomförts tillsammans med Stockholm Environment Institute. Metoden och tidigare slutsatser publicerades i ”Carbon Inequality Era”, en bedömning av den globala fördelningen av konsumtionsutsläpp bland individer mellan 1990 och 2015.
I den nya rapporten granskas svenskars koldioxidutsläpp kopplade till konsumtion mellan 1990 och 2015, en period under vilken inkomstojämlikheten ökade och Sveriges totala konsumtionsutsläpp minskade med elva procent. Rapporten visar på en ojämlikhet i konsumtionsutsläpp mellan olika inkomstgrupper:
- De totala koldioxidutsläppen hos de 50 procent med lägst inkomst minskade med 16 procent medan utsläppen hos de 40 procenten i mitten minskade med 12 procent. Däremot förändrade de 10 procent med högst inkomst inte sina totala utsläpp nämnvärt – bara med en procent. Den rikaste procenten ökade sina utsläpp med 11 procent.
- Per capita-utsläppen minskade för alla grupper men även dessa var mycket ojämnt fördelade och den rikaste procenten minskade knappt alls sina per capita-utsläpp.
- För att klara 1.5-gradersmålet behöver den rikaste procenten i Sverige minska sina utsläpp med 95 procent på mindre än tio år, från 43 ton per person och år Utsläppen för de rikaste 10 procenten behöver minska med cirka 87 procent från cirka 17 ton per person och år. Minskningstakten per capita för denna grupp behöver vara cirka 20 gånger snabbare än mellan 1990 och 2015. Däremot måste de med lägst inkomst lite mer än halvera sina utsläpp från 4,5 ton per person.
Robert Höglund kommunikationschef på Oxfam Sverige säger:
”Klimatojämlikheten är stor både globalt och i Sverige. Vår konsumtion är ohållbar och ojämlik. Sverige behöver nu införa mål och styrmedel som säkerställer att både de totala utsläppen går ner till hållbara nivåer och att de som släpper ut mest också gör mest.”
Rapporten pekar på att den största skillnaden mellan inkomstgrupperna är att höginkomsttagare reser mer. Flygresor och bilåkande står för hälften av utsläppen för de svenskar som släpper ut mest koldioxid. Att svenskar köper allt större och tyngre bilar, som SUV:ar, är också en del av problemet.
Ett exempel på ett styrmedel som tar hänsyn till rättviseaspekten som lyfts i rapporten är avgift och utdelning: En extra avgift på särskilt utsläppsintensiva tjänster och varor - som på flygresor och tunga personbilar - skulle kunna införas där intäkterna sedan delas ut lika till befolkningen. De med höga utsläpp betalar då mer i avgifter än de får tillbaka, men de som har låga utsläpp får mer pengar i plånboken. En sådan åtgärd skulle både kunna minska utsläppen då det ger ekonomiska incitament till att släppa ut mindre, och öka klimaträttvisan då det är de med höga utsläpp som får betala mest. I Kanada har en variant av detta införts.
Oxfam pekar också på att Sverige och andra länder med historiskt höga utsläpp också har ett ansvar att betala för att motverka uppvärmningens effekter. Oxfam kräver i rapporten att låginkomstländer får tillgång till klimatfinansiering för att kunna bygga upp sina ekonomier på ett hållbart sätt och för att få stöd att hantera klimatkrisens effekter genom klimatbistånd, och att Sverige ger sitt klimatbistånd utöver det ordinarie biståndet på en procent.
Oxfam uppmanar också Sverige att säkra en rättvis klimatomställning inom landet och ta hänsyn till att de med högst utsläpp också måste minska sina utsläpp mest procentuellt, samt att sätta ett övergripande mål som garanterar att klimatpåverkan från konsumtion är nära noll eller nettonoll till allra senast 2050.
Mer information:
- Rapporten “Svensk Klimatojämlikhet - Behovet av en rättvis omställning” ligger bifogad.
- Idag släpps också en annan Oxfamrapport som granskar klimatojämlikhet i EU, den finns tillgänglig här: https://www.oxfam.org/en/research/confronting-carbon-inequality-european-union
- Forskningen bygger på uppskattningar av konsumtionsutsläpp från fossila bränslen, dvs. utsläpp som konsumeras i ett land inklusive utsläpp som ingår i import och exklusive utsläpp som ingår i export. Sverige är en nettoimportör av utsläpp, med betydligt högre konsumtionsutsläpp än produktionsutsläpp. Andra växthusgaser som metan är ej inkluderade.
- Studien allokerar nationella konsumtionsutsläpp till hushåll baserat på ett funktionellt förhållande mellan inkomst och utsläpp och utifrån data om inkomstfördelning. Oxfam och SEI antar, baserat på ett stort antal studier, att utsläppen stiger i relation till inkomst, mellan ett utsläppsgolv för minimala utsläpp per capita och ett utsläppstak för maximala utsläpp per capita.
- Per capita-utsläppen minskade med 26 procent för de 50 procenten med lägst inkomst, och med 22 procent för de mellersta 40 procenten men bara med 12 procent för de rikaste 10 procenten och med 3 procent för den rikaste procenten.
- Metodologin förklaras i detalj i den tidigare publicerade forskningsrapporten ”The Carbon Inequality Era”.
- Den rikaste procenten av svenskarna - en del av de rikaste 10% - har en årlig bruttoinkomst på över 1 272 000 SEK per år (2015), de rikaste 10% har en bruttoinkomst över 578 000 SEK per år, de mellersta 40% har en bruttoinkomst över 347 000 SEK, och den hälften av svenskarna med lägst inkomst tjänar upp till 346 999 per år.
För frågor och intervjuer kontakta
Elin Williams
elin.williams@oxfam.se
0790 76 28 82
Kategorier
Oxfam är en global hjälporganisation som arbetar med människor mot fattigdom i över 90 länder. Det svenska kontoret öppnade i mars 2014. Vi är ett litet team som arbetar med insamling och kommunikation med målet att informera allmänheten om Oxfams arbete, engagera människor i våra frågor och samla in pengar till verksamheten i världen. Oxfam i Sverige är en del av den globala Oxfam-rörelsen.