Pressmeddelande -
E-sport utvecklas på samma sätt som längdskidor
E-sport följer samma mönster för hur en sport växer fram som flera andra. Det leder till att datorspel som tävlingsform legitimeras alltmer, menar forskare.
Sportifiering är en modell för att analysera hur idrotter utvecklas som har använts sedan 70-talet då en amerikansk idrottsforskare tog fram kriterier för en analys. Grunden är att idrotter tenderar att utvecklas enligt ett mönster. Man kan känna igen mönster från vitt skilda företeelser. Daniel Svensson, docent i idrottsvetenskap, har tillsammans med Daniel Pargman från KTH tittat på e-sportens sportifiering i Sverige och jämfört den med längdskidor.
– Med modellen går det att se vad som har hänt i idrotter och i viss mån förstå vad som kommer att hända med nya sporter. E-sport har kommit långt, givet att det är en hyfsat ny företeelse. Vår prognos är att utvecklingen kommer att fortsätta och att e-sport växer ytterligare de kommande åren. Jag skulle inte bli förvånad om sporten lyckas komma in i OS i någon form.
Mer forskning
Ett av kriterierna i sportifiering är att organisera sig i ett förbund och beskrivs som en nyckel för att komma vidare i processen. Det ger också en helt annan trovärdighet gentemot idrotten i stort och framför allt för att kunna komma in i Riksidrottsförbundet. E-sport har förstått villkoren, anpassat sig och lyckats med båda.
– Ett annat steg är att få till ett vetenskapligt underlag för träningen. Vi börjar se forskning på hur kan man jobba med att optimera prestation inom e-sport. Det är ett påtagligt steg i utvecklingen, att det blir intressant för så pass många att det blir legitimt att forska på e-sport som det blev med konditionsidrott på 40- och 50-talen. Det visar också att man har kommit långt i sportifieringsresan, säger Daniel Svensson.
Inte traditionstyngt
Som jämförelse har Daniel Svensson ställt e-sport mot längdskidåkning och dess utveckling. Processen för e-sport har gått, och går, snabbt i jämförelse men Daniel Svensson pekar på utmaningar för e-sporten. Är det verkligen är en sport, en fysisk aktivitet eller vad är det för fenomen? Många har och har haft en grundskepsis kring e-sport. Där kan sportifieringen hjälpa till att legitimera bilden av en ”riktig” sport.
– Jag tror dock inte att e-sport kommer att bli som längdskidor där det finns koppling till platser. Vissa miljöer och landskap har blivit viktiga. Det traditionstyngda har blivit en viktig del, till exempel Vasaloppet. I e-sport är det mindre fokus på tradition och det ändras relativt snabbt vilka spel som det finns mest prestige att tävla i.
Till skillnad från längdskidåkningen står e-sport inför en olöst problematik. Svensk idrott är uppbyggd kring en grundtanke att den ska få på barn och unga i rörelse.
– Man kan argumentera för att e-sport inte alls främjar folkhälsa. Andra menar att det bara är ett annat format där det behövs andra färdigheter än råstyrka och kondition. Det är intressant att vara duktig och snabb på att hantera en dator i en samhällskontext. Vi värderar det i dag på samma sätt som man på 50-talet värderade att fälla träd i skogen som längdskidåkare gjorde då, säger Daniel Svensson.
Kontaktuppgifter:
Daniel Svensson, docent i idrottsvetenskap vid Fakulteten för lärande och samhälle vid Malmö universitet.
Mail: daniel.svensson@mau.se
Telefon: 040-665 85 97
Ämnen
Kategorier
Regioner
-------------------------------------------------------------------------
Du får det här pressmeddelandet eftersom vi tror att du är intresserad av vår forskning och utbildning. Läs om Malmö universitets hantering av GDPR: mau.se/om-webbplatsen/
Material från nyhetsrummet får användas för redaktionella syften, ej för kommersiellt bruk som till exempel annonsering.
Malmö universitet är ett nyskapande, urbant och internationellt lärosäte som bidrar till samhällsutveckling. Det märks i vår forskning, våra utbildningar och i vårt samarbete med andra aktörer.
Våra forskare arbetar gränsöverskridande. Med olika discipliner vidgas perspektiven och infallsvinklarna blir fler. Att identifiera och ta sig an framtidens utmaningar är högt prioriterat.
Tillsammans med andra vill vi skapa, dela och sprida kunskap för att förstå, förklara och utveckla samhället. Både lokalt och globalt. Som en naturlig följd av detta finns de flesta av våra studenter inom ämnesområden och yrken med hög samhällsrelevans.
Vi är övertygade om att öppenhet och inkludering berikar vår mångfald. Ett kvitto på det är att två av tre studenter på Malmö universitet är första generationens akademiker.
Malmö universitet i siffror:
- Grundat 1998
- 5 fakulteter och 5 forskningscentrum.
- 24000 studenter, 12 000 helårsstudenter
- 2 093 anställda
- 430 disputerade lärare, 264 doktorander 83 professorer
- 100 program och 350 kurser