Pressemeddelelse -
Herregården Hellerup
Ikke langt fra Ringe på Fyn
ligger herregården Hellerup, der byder på mange spændende beretninger – både
når det gælder stedets historie og den netop færdiggjorde renovering af
tagkonstruktionen. Tag med til Fyn, hvor vi har talt med arkitekt Thomas
Hillerup, der i mere end tre år har beskæftiget sig med det store projekt. Det
skulle nemlig vise sig at være yderst vanskeligt at få Kulturstyrelsen til at acceptere
de løsninger, som både arkitekt og bygherre ønskede at lave i forbindelse med
udskiftningen af taget på den fredede bygning.
Det tog sin tid at få den nødvendige tilladelse
- Håndværkerne gik i gang med selve tagrenoveringen i maj 2013. På det tidspunkt havde jeg allerede beskæftiget mig med opgaven i to år, fortæller arkitekt Thomas Hillerup fra Tegnestuen Vaag. I den eksisterende tagkonstruktion var der nogle gamle støbejernsvinduer, som ejeren ønskede at få udskiftet med kviste for at skabe et større lysindfald på loftet, der skulle indrettes til beboelse. Da der er tale om en fredet bygning, skal der gode argumenter til for at få Kulturstyrelsens tilladelse til at lave væsentlige ændringer. Da vi undersøgte spærene nærmere, viste det sig, at der var lavet udvekslinger til etablering af kviste. Vi kunne ligeledes ved hjælp af gamle malerier bevise, at herregården med stor sandsynlighed var opført med tagkviste.
- Disse argumenter var dog ikke nok for Kulturstyrelsen, der i flere omgange afviste vores ønsker. Det blev derfor et langstrakt og udfordrende sagsforløb. Først da vi med en vis sandsynlighed kunne dokumentere, at herregården Hellerup var tegnet af samme arkitekt som godset Jomfruens Egede ved Fakse på Sydsjælland, hvor der netop er monteret kviste i tagkonstruktionen, fik vi tilladelsen til at lave de ønskede forandringer. Da den del var på plads, kunne vi endelig søge kommunen om en byggetilladelse, hvilket var nødvendigt, da loftsrummet skulle bruges til beboelse.
Engang centrum for en hel landsby
Historien om herregården Hellerup kan føres tilbage til begyndelsen af 1400-tallet, hvor der lå en bindingsværksbygning på voldstedet. Den nuværende tofløjede hovedbygning er opført i 1670 og i 1804. Herregården og den nærliggende kirke var tidligere en del af landsbyen Hellerup, som blev nedlagt engang i midten af 1500-tallet.
- Det var et krav fra Kulturstyrelsen, at kvistene skulle etableres uden brug af inddækning på flunkene (kvistens sider). Endnu en udfordring i forhold til oplægningen af tagstenene og placeringen af kvistene, der gerne skulle harmonere med vinduerne i facaden. Efter en del udregninger lykkedes det at få enderne til at nå sammen og skabe et optimalt resultat.
- Når der arbejdes med fredede bygninger, må der tænkes alternativt, når der skal laves udluftning fra f.eks. badeværelser og køkkener. Som oftest placeres ventilationen i skorstenen, hvilket dog ikke var en mulighed på herregården Hellerup, hvor alle skorstene er i brug. Vi valgte derfor at etablere ventilationen som en integreret del af tagkonstruktionen mellem tagfod og første række tagsten. Det giver den ønskede effekt og er ikke noget, der på nogen måde misklæder taget. Jeg tror, det er første gang, man anvender denne metode i forbindelse med renovering af en fredet ejendom.
Vakte kongens vrede
Blandt herregården Hellerups mange ejere er der specielt én, som har indskrevet sig i Danmarkshistorien, nemlig Anne Lykke. Hun blev i 1615 gift med generalkrigskommissær Kai Rantzau. Ægteskabet blev kort, da han døde allerede otte år senere, hvorefter hun 28 år gammel sad tilbage på godset, som en yderst velhavende enke. Anne Lykke forstod at leve livet. Hun havde ikke de bedste manerer, hvilket hurtigt bragte hende i unåde hos selveste kong Christian 4., da hun kastede sin kærlighed på dennes søn prins Christian. Hvorhen den unge prins rejste, fulgte Anne Lykke efter, og det gik ikke stille for sig. Der blev afholdt det ene gilde efter det andet, hvor der blev drukket tæt, hvilket gjorde, at prins Christian ikke formåede at varetage rigets interesser. Til sidste blev det for meget for Christian 4., der fik Anne Lykke fængslet på Kronborg for sin udsvævende livsførelse. Efter to år blev hun atter sat på fri fod mod, at hun forpligtede sig til for stedse at blive på Hellerup.
- Af malerier og gamle fotografier fremgår det at herregården Hellerup altid har været dækket med vingetagsten. Det var derfor helt naturligt at vælge røde Dantegl vingetagsten fra Monier, da vi skulle i gang med renoveringen af taget. Det gamle loftsrum har fået helt nyt liv som beboelse – et unikt og smukt rum med synlige spær og en beklædning af uhøvlede brædder, hvilket minder om et gammelt tørreloft.
Hovedentreprenør på opgaven var Tømrer- og Snedkerfirmaet Henning Hansen, Gelsted. Tagentreprisen blev udført af Ulskov A/S, Aarup.
INFO |
Arkitekt Thomas Hillerup beskæftiger sig bl.a. med istandsættelse af fredede og bevaringsværdige bygninger. Han har specialiseret sig i ombygninger, hvor ejendommen får ny anvendelse. Det kan f.eks. være en ældre landbrugsejendom, der ombygges til kursusvirksomhed. Arkitekt Thomas Hillerup og tegnestuen Vaag har til huse i Martofte nord for Kerteminde. |
Her kan du læse meget mere om Dantegl
Emner
Kategorier
MONIER er den førende leverandør af tagmateriale i Norden og Baltikum. Med et bredt sortiment af komplette tagløsninger herunder tagsten, specialsten og tilbehør har Monier alt det, der gør taget funktionelt og æstetisk. Monier har ca. 350 ansatte i Norden og Baltikum og havde i 2012 en omsætning på 98,3 millioner Euro. Blandt vore kendte produkter er Dantegl, B&C og Hollander. Monier Norden & Baltikum er en del af Monier. I alt har virksomheden 122 fabrikker og aktiviteter i 40 lande. Monier er verdens førende producent af tagprodukter til hældningstage, tagtilbehør og skorstene. I 2012 havde Monier 8.600 ansatte og et salg på over 1,3 milliarder Euro. I Danmark har vi cirka 80 medarbejdere og to fabrikker samt regionalt kontor i Aalborg. Fabrikken i Hersom producerer betontagsten, og fabrikken i Volstrup producerer tegltagsten.Læs mere på www.monier.dk.